Baró d’Evel Circ - (:unkn) unknown (My University, 2018)
Companyia francocatalana creada per sis alumnes de la 12a promoció del Centre National des Arts du Cirque de Châlons-en-Champagne llicenciats l’any 2000: Julien Cassier, Adrià Cordoncillo, Camille Decourtye, Mathieu Levavasseur, Nicolas Lourdelle i Blai Mateu. Des de 2006 està liderada per Camille Decourtye i Blai Mateu.
Camille Decourtye (Pithiviers, França, 14-12-1978) és acròbata i cavallista. Té formació musical i de cant. L’ambient eqüestre viscut a la seva família i la posterior admiració pel Théâtre Équestre Zingaro de Bartabas l’orienten cap a una relació etològica amb els animals. Blai Mateu i Trias (Barcelona, 6-4-1979) és fill de Montserrat Trias i Jaume Mateu (Circ Cric) i, com Decourtye, s’ha format en circ a les escoles de Châtellerault, Rosny-sous-Bois i Châlons-en-Champagne.
Baró d’Evel Cirk es presenta el 2000 amb ¿Por qué no?, espectacle de carrer amb què ja evidencia un llenguatge genuí i inquiet. Bechtout' (Seu!, en llengua romaní), estrenat en sala el 2003, és una intensa trobada de cinc desconeguts en un no-lloc, explicada amb música, acrobàcia i manipulació d’objectes. El 2007, Blai Mateu presenta Ï, un solo de pallasso acrobàtic sobre la identitat personal, l’exili dels republicans espanyols al final de la Guerra Civil i el seu propi exili artístic. El 2009, Camille Decourtye, Blai Mateu, el contrabaixista Thibaud Soulas i el cavall hispanoàrab Bonito estrenen Le Sort du dedans, un espectacle sensible i intimista que embolcalla el públic amb les tres dimensions d’una carpa inspirada, com la mateixa dramatúrgia, en l’estructura d’una cèl·lula. A Mazùt (2012, en sala), Mateu i Decourtye van a la recerca del vincle ancestral amb el nostre animal interior.
El 2013, Baró d’Evel s’instal·la a l’antic celler cooperatiu de Lavelanet-de-Comminges (Occitània), un generós edifici envoltat de terreny per als cavalls, les caravanes i les carpes. El mateix 2013 presenta Obres, un recorregut per diversos espais d’un Mercat de les Flors esventrat per obres de millora. Són només esbossos i fragments del futur Bèsties, però són una completa i suggeridora proposta escènica. Estrenat el 2015 en carpa, Bèsties és un espectacle de maduresa i un exemple de creació contemporània en circ.
El juny de 2018 estrenen Là (Allí), primera part d’un díptic que es completarà amb Sur la falaise (Al penya-segat), previst per a 2019. El díptic proposa tres línies de recerca: negre i blanc com a treball de matèria i transformació dels espais; equilibri i desequilibri com a treball del cos i la veu; i despullament i transformació per al treball amb animals.
Baró d’Evel va ser companyia associada al Mercat de les Flors entre el 2012 i el 2015, és «companyia còmplice» del centre regional de les arts de carrer de l’Alta Garona Pronomade(s) i té convenis amb el Conseil Régional Midi-Pyrénées i amb la DRAC (Direcció General d’Afers Culturals) d’Occitània.
La companyia ha estat guardonada amb els següents premis:
Prix Jeunes Talents Cirque 2002 i premis al millor espectacle i la millor interpretació al Festival TAC de Valladolid 2005 (Bechtout’).
Beca Beaumarchais 2006 i premi del jurat del Festival TAC de Valladolid 2007 (Ï).
Premis Ciutat de Barcelona de Teatre 2009, Nacional de Circ de Catalunya 2010, Millor espectacle del festival de Valladolid 2010 i Zirkòlika 2010 a la creació musical (Le Sort du dedans).
Blai Mateu ha participat en expedicions de Pallassos sense Fronteres i ha dirigit:
20 Circ Cric 02 (gira 2002-2003 del Circ Cric en carpa itinerant), amb Alain Vigneau.
Els racons de la memòria, per al Circ Cric (2009).
Cru, per a la companyia Fet a Mà (2013).
Masse critique, per a la companyia Lonely Circus (2017).
Analitzada en perspectiva, la producció de Baró d’Evel no és tant una successió de peces independents les unes de les altres com les fites temporals d’un contínuum creatiu en constant evolució —un contínuum amb les lògiques variacions en tessitures i formats, però rigorosament definit i coherent pel que fa a propostes, objectius, ètica i llenguatge propi.
El seu circ d’autor resulta de la dèria d’investigar en conceptes, formes escèniques, materials, textures i espais físics i sonors. Els seus espectacles «neixen sempre d’un impuls cap a la improbabilitat», els conceben «com una partitura sonora i corporal» i els situen «a la frontera entre la intimitat i la proesa». Baró d’Evel usa les tècniques circenses per entrar directament a l’àrea emocional de l’espectador. Quan treballen amb cavalls, cotorres o garses, situen humans i animals en un mateix pla de convivència i fan convergir pensament, ordre, instint, espontaneïtat i síntesi en una singular poètica de la sinceritat.
Keywords: Circ d’autor